![](https://i.lb.ua/072/51/618ccee5ea01f.jpeg)
Як отримати тисячу?
Починаючи з 19 грудня, усі, хто щеплений від COVID-19 двома дозами вакцини, зможе отримати по тисячі гривень. Для цього треба зареєструватись у додатку державних послуг «Дія». За повідомленнями Мінцифри, гроші можна буде зняти через банківські картки. Проте які саме банки братимуть участь у програмі, ні в Мінцифри, ні в Міністерстві економіки відповісти на запит LB.ua не змогли. Наші співрозмовники у Мінцифри зазначили, що механізм видачі тисячі на віртуальні картки вже розроблений, вирішуються законодавчі нюанси. Використовуватимуться віртуальні картки одного чи кількох національних банків.
Віртуальна банківська картка – це звичайна картка, але призначена винятково для розрахунків у інтернеті. Вона випускається без фізичного носія. За запитом у банку можна зробити її фізичну копію з номером картки, але такою карткою не вдасться розплатитись через термінал чи зняти гроші з рахунку.
У Мінцифри повідомили LB.ua, що віртуальну карту у банку для отримання тисячі громадянам доведеться робити самостійно.
Отримати тисячу за вакцинацію зможуть і ті, хто не зареєстрований у «Дії». Однак як саме – у Міністерстві цифрової трансформації на час виходу матеріалу не пояснили.
![](https://i.lb.ua/062/20/619ddbfcba5ea.jpeg)
За скільки часу потрібно витратити гроші?
Час, за який потрібно використати свою тисячу, має визначити Мінекономіки, кажуть джерела LB.ua у Мінцифри. За словами наших співрозмовників, мова йде про чотири місяці з часу отримання коштів, проте термін може як збільшитись, так і зменшитись. У Мінекономіки ці припущення не прокоментували.
Звідки гроші та як їх витрачати?
Витратити тисячу можна буде лише на подорожі по країні, відвідини музеїв, концертів, фітнес-центрів та кінотеатрів.
На ініціативу президента з державного бюджету цього року буде виділено три мільярди гривень і стільки ж наступного. Хоча суму можуть збільшити: парламент проголосував у першому читанні законопроєкт 6297, який регулює виділення коштів.
За словами голови партії «Слуга Народу» Олени Шуляк, виділити на ініціативу президента три мільярди гривень вдалось за рахунок перевиконання держбюджету 2021 року.
«Я вважаю, що є ті, кому це буде більше потрібно. Але це не погана ініціатива, яка допоможе, з одного боку, підтримати бізнес, з іншого – простимулювати щеплення», – зазначила вона.
![Олена Шуляк](https://i.lb.ua/082/08/619a80559e058.jpeg)
Натомість член комітету з питань фінансів, податкової і митної політики та голова фракції «Голос» Ярослав Железняк повідомив, що у 2021 році виділять три мільярди, а у 2022 – «як бог дасть».
За задумом президента, гроші повинні піти на підтримку бізнесу, який найбільше постраждав від локдаунів. Денис Шмигаль повідомив про шість тисяч підприємств, які зможуть взяти участь у програмі, серед них авіаперевізники, що працюють на рейсах всередині країни, та «Укрзалізниця». Як заявили LB.ua у Мінцифрі, перелік компаній, на які українці зможуть витратити свою тисячу, має затвердити Мінкульт. LB.ua звернувся до Міністра культури Олександра Ткаченка за коментарем, однак міністр не відповів.
Проте співрозмовники LB.ua у Мінкульті повідомили, що перелік послуг, на які можна буде використати тисячу, ще розробляють у Мінекономіки та Мінцифри. Мінкульт у свою чергу готує пропозиції щодо внесення до переліку закладів культури. Після ухвалення законопроєкту 6297 уряд видасть відповідну постанову із переліком послуг.
Поки не зрозуміло, яким буде механізм оплати за квитки «Укрзалізниці». Про це LB.ua заявив глава правління компанії Олександр Камишін. Але він сподівається, що «тисячу» українці витратять саме на подорожі залізницею.
![Олександр Камишін](https://i.lb.ua/116/14/619dddaf78478.jpeg)
«Ми ще не знаємо, як це буде відбуватись. Але сподіваємося, що ці гроші прийдуть до нас. У 2021 році пасажиропотік складає лише 35% порівняно з показниками 2019-го року. Але в останні тижні йде ріст пасажиропотоку, люди звикають їздити з карантинними обмеженнями», – каже Камишін.
Як будуть пояснювати?
Партія «Слуга Народу» для своїх депутатів підготувала тези – як саме потрібно пояснювати суспільству ініціативу президента. LB.ua вдалось ознайомитися з документом. Найбільш цікавим є пояснення, чому це робить саме держава, а не місцеве самоврядування.
«Зазвичай у країнах Європи такі програми підтримки особливо постраждалих галузей економіки – транспорт, сфера культури, сектор спорту – здійснюють на муніципальному рівні. Але в Україні і місцеві громади не настільки забезпечені, і часто не вистачає ініціативи саме на місцевому рівні. Навіть у найбагатших містах на кшталт Києва немає помітних програм підтримки людей та бізнесу на час карантинних обмежень. Тому у нас відповідну програму ініціює держава – щоб галузі, які зазнали втрати клієнтів через коронакризу, змогли повернутися до нормальної діяльності», – йдеться у документі.
Можна припустити, що такі пояснення потрібні для підняття авторитету владної команди на противагу очільникам місцевого самоврядування, в яких «слуги» бачать конкурентів на наступних президентських та парламентських виборах.
Хоч насправді програми для підтримки бізнесу з самого початку пандемії існували майже в усіх обласних центрах та спроможних громадах. Зокрема у Львівській, Вінницькій, Житомирській, Волинській, Кіровоградській, Чернігівській, Черкаській та Тернопільській областях.
Шахрайські схеми
Ініціатива уже породила нові шахрайські схеми. Пресслужба ПриватБанку повідомила, що зловмисники почали виманювати персональні дані під приводом виплат українцям за вакцинацію проти коронавірусу.
![](https://i.lb.ua/117/16/619dde2f73c69.jpeg)
Пресекретар банку Олег Серга розповів, що клієнтам банку приходить повідомлення про доступні виплати за вакцинацію на кілька тисяч гривень. Далі шахраї пропонують перейти за посиланням на фальшиву сторінку сайту, заповнити особисті дані та реквізити банківських карток. Унаслідок таких махінацій користувачі можуть втратити гроші з рахунку.
ПриватБанк закликав своїх клієнтів не відкривати такі повідомлення від шахраїв і не реагувати на пропозиції про грошові компенсації чи виплати. Також у жодному разі не можна вводити свої особисті дані чи дані платіжних карток на підроблених сайтах чи мобільних сервісах.